<chapter id="faq">
<title
>Spørgsmål og svar</title>
&reporting.bugs; &updating.documentation; <qandaset id="faqlist">

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvad forestiller &kstars;-ikonet?</para>
</question>
<answer>
<para
><guiicon
>&kstars;-ikonet</guiicon
> er en sekstant, en håndholdt kikkert som blev brugt af navigatører på sejlskibe dengang stjernerne var vigtige for at navigere. Ved omhyggeligt at måle stjernernes postitioner kunne navigatøren få et præcist skøn over skibets <link linkend="ai-geocoords"
>længde- og breddegrad</link
>. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvad betyder de forskellige symboler for deep-sky objekterne?</para>
</question>
<answer>
<para
>Symbolet indikerer himmellegemets type: <itemizedlist>
<listitem
><para
>Cirkel af prikker: åben stjernehob</para
></listitem>
<listitem
><para
>Cirkel med et kryds i: Kuglehob</para
></listitem>
<listitem
><para
>kvadrat på siden: Gasformig stjernetåge</para
></listitem>
<listitem
><para
>diamant: Supernova-rest</para
></listitem>
<listitem
><para
>cirkel med linjer ud fra: Planetarisk tåge</para
></listitem>
<listitem
><para
>Ellipse: Galakse</para
></listitem>
</itemizedlist>
</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvad betyder de forskellige farver på deep sky-objekterne?</para>
</question>
<answer>
<para
>For det meste indikerer farverne hvilket katalog himmellegemet tilhører (Messier, NGC eller IC). Imidlertid har nogle himmellegemer en anden farve der indikerer at der er ekstra billeder i <link linkend="popup-menu"
>pop op-menuen</link
> (standardfarven når der er <quote
>ekstra</quote
>-oplysninger er rød). </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvorfor er der medtaget mange flere byer fra USA end fra andre lande? Er det en sammensværgelse? </para>
</question>
<answer>
<para
>Det er måske en sammensværgelse, men &kstars; er ikke involveret! Vi kunne ikke finde en database med længde- og breddegrader som dækker kloden mere jævnt. Vi er arbejder i øjeblikket på at tilføje mange flere byen uden for USA til databasen. Vi har allerede modtaget lister over byer i Norge, Italien og Korea. Fortæl os venligst hvis du kan bidrage med dette. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvorfor kan jeg ikke vise Jorden når jeg bruger ækvatorsystemets koordinater?</para>
</question>
<answer>
<para
>Det korte svar er at det er en midlertidig begrænsning. Der er et problem ved konstruktionen af det udfyldte polygon som repræsenterer Jorden i ækvatorsystemet. Det giver dog ikke den helt store mening at tegne jordoverfladen ind i koordinatsystemet ækvatorsystemet, hvorfor denne rettelse har fået lav prioritet. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvorfor forsvinder de svage stjerne og ikke-Messier deep sky-objekterne mens jeg flytter billedet? </para>
</question>
<answer>
<para
>Når du opdaterer billedets midterposition, skal &kstars; genberegne billedkoordinaterne for hvert eneste himmellegeme i dets database hvilket indebærer temmelig tung trigonometri. Når du flytter billedet (enten med pile-tasterne eller ved at trække med musen), bliver billedbevægelsen langsom og rykvis fordi computeren har svært ved følge med. Ved at udelukke mange af himmellegemerne kan computeren følge med, og flytningen bliver hurtig og jævn! Du kan dog slå denne funktion fra i vinduet Vis indstillinger eller selv styre hvilke himmellegemer der bliver skjult. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Jeg forstår ikke alle fagordene som bruges i &kstars;. Hvor kan jeg lære mere om astronomien bag programmet?</para>
</question>
<answer>
<para
>&kstars;håndbogen indeholder <link linkend="astroinfo"
>AstroInfo-projektet</link
>; - en række små artikler om astronomiske emner som kan udforskes og synliggøres i &kstars;. Astroinfo er en fællesprojekt hvor alle kan bidrage ligesom GNUpedia eller Everything2. Hvis du vil bidrage til AstroInfo, kan du tilslutte dig vores postliste: <email
>kstars-info@lists.sourceforge.net</email
>. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvor præcis er &kstars;?</para>
</question>
<answer>
<para
>&kstars; er rimelig præcis, men (endnu) ikke så præcis som det kan blive. Problemet med højpræcisions-beregninger er at man bliver nødt til at tage et stort antal komplicerede faktorer i betragtning. Hvis du ikke er professionel astronom, vil du sandsynligvis aldrig få problemer med præcisionen. Der er to tilfælde hvor den vil være mærkbar: formørkelser og opgangs- og nedgangstider. Som diskuteret nedenfor er Månens position ekstrem svær at forudsige med høj præcision, så du kan sandsynligvis ikke bruge &kstars; til at beregne formørkelser i øjeblikket. </para>
<para
>Her er liste over nogle af de faktorer som sætter grænser for programmets precision: <itemizedlist
> <listitem>
<para
>Planetpositioner er kun præcise for datoer inden for ca. 4000 år fra nutiden. Planeternes positioner beregnes med en Fourier-lignende analyse af deres baner som de er observeret gennem de sidste få århundreder. Vi har  (måske) lært i skolen at planeterne følger simple ellipseformede baner rundt om Solen, men det er ikke helt sandt. Det ville være tilfældet hvis der kun var én planet i solsystemet, og hvis Solen og planeten begge var punktformede masser. I den virkelige verden, tiltrækker planeterne konstant hinanden og forstyrrer banerne en lille smule, og tidevandseffekter bevirker en slingren (præcession). Faktisk antyder nyere forskning at planeternes baner måske heller ikke er stabile på længere sigt (dvs. over millioner eller milliarder af år). Som en tommelfingerregel kan du forvente at planeternes positioner er præcise inden for få buesekunder for datoer mellem år -2000 og 6000. </para
><para
>Pluto er en undtagelse, dens position er måske ti gange mindre præcis i forhold til de andre planeter. Men for datoer i nærheden af den nuværende epoch, kan man stole på dens position med en usikkerhed på ca et buesekund. </para
><para
>Månens position er nok den sværeste at forudsige med stor præcision. Det er fordi dens bevægelser forstyrres af Jorden, og fordi den er så nær. Selv ganske små effekter som ikke ville kunne påvises ved fjernere legemer, bliver nemt tydelige for Månen. </para
><para
>De objekter der har den dårligste præcision i programmet er kometer og asteroider. Vi bruger en meget simpel banemodel til mindre planeter/himmellegemer som ikke tager hensyn til forstyrrelser fra andre himmellegemer. Derfor er deres positioner kun pålidelige for datoer nær den nuværende epoch. Og selv ved den nuværende epoch må man forvente unøjagtigheder i størrelsesordenen 10 buesekunder eller mere. </para
><para
>Diskussionen om meget fjerne datoer er i øjeblikket noget ligegyldig fordi QDate-klassen som vi bruger til at gemme datoer i, ikke tillader datoer før oktober 1752 hvor den nu brugte gregorianske kalender blev indført i bl.a. England. (I Danmark skete det allerede i år 1700). Se mere i artiklen om <link linkend="ai-leapyear"
>Skudår</link
> Du kan dog indtaste fremtidige datoer helt op til omkring år 8000 e.Kr. Vi ville gerne implementere vores egen dato-klasse som skal tillade mere fjerne datoer i fortiden. </para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kan jeg bidrage til fremtidige versioner af &kstars;?</para>
</question>
<answer>
<para
>Ja, bestemt! Præsentér dig på vores e-post-liste <email
>kstars-devel@kde.org</email
>. Hvis du vil hjælpe med kodningen, kan du hente den nyeste <ulink url="http://edu.kde.org/kstars/cvs.html"
>CVS</ulink
>-version af koden og bare gå igang. Der er adskillige README-filer i distributionen der beskriver nogen af kodens undersystemer. Hvis du mangler idéer til hvad du skal gå i gang med kan du se på TODO-filen. Du kan sende kodelapper til kstars-devel, og der kan du også stille ethvert spørgsmål om koden. </para
><para
>Hvis du ikke er til kodning, kan vi stadig bruge din hjælp til oversættelse, dokumentation, AstroInfo-artikler, fejlrapporter og ideer til nye funktioner. </para>
</answer>
</qandaentry>

</qandaset>
</chapter>
