<chapter id="getting-started">

<!-- ToDo: 
Put the AppWizard section at the beginning.
Before anything else, let the user generate
a hello program like this:
- assumes KDevelop is properly installed,
  e.g. from a good Linux distribution
  (list those that include KDevelop?)
- start KDevelop
- if settings are needed, accept default ones
- Project - New Project
- C++ - KDE - Simple KDE application
- name: hello, location: default (/home/user). Next
- Project Options: Leave as default. Next
- .h Template: Leave as default. Next
- .cpp Template: Leave as default. Finish
- Build - Execute Program (Yes to run automake & friends)
- Messages window appears. Wait until program is compiled.
- Finally, program pops up, saying "Hello World".

After this, explore the KDevelop functionality
with the hello program as an example.

Also: Links to detailed descriptions in the main part.
Volker Paul
-->

<chapterinfo>
  <authorgroup>
    <author
><firstname
>Bernd</firstname
><surname
>Pol</surname
></author>
    <!-- ROLES_OF_TRANSLATORS -->
  </authorgroup>
</chapterinfo>

<title
>&kdevelop;i algõpe &mdash; tutvustav ülevaade</title>

<para
>Nüüd, kus &kdevelop;i IDE on paigaldatud, kerkib küsimus, midas sellega õieti peale hakata? Et tegemist on keeruka rakendusega, kulub selle tundmaõppimiseks omajagu aega, eriti kui sa pole varem sedalaadi integreeritud arenduskeskkonnaga kokku puutunud. </para>
<para
>Me üritame sinu õpiprotsessi lihtsustada, näidates samm-sammult, kuidas luua KDE lhtne C++-keeles rakendus. Selleks vaatleme järgmisi asju: </para>
<simplelist>
  <member
><link linkend="gettingstarted-overview"
>Milline näeb üldse välja &kdevelop;i IDE.</link
></member>
<!--  <member
><link linkend="gettingstarted-configure"
>Some initial configuration steps.</link
></member
> -->
  <member
><link linkend="gettingstarted-new"
>Kuidas luua uus projekt.</link
></member>
<!--  
  <member
><link linkend="gettingstarted-edit"
>How to work with documents.</link
></member>
  <member
><link linkend="gettingstarted-compile"
>How to compile the application in this project.</link
></member>
  <member
><link linkend="gettingstarted-extend"
>How to add classes and other detail to your project.</link
></member>
  <member
><link linkend="gettingstarted-debug"
>What to do to debug the application.</link
></member>
  <member
><link linkend="gettingstarted-doc"
>Some basic tools to build program or user documentation.</link
></member>
-->
</simplelist>

<sect1 id="gettingstarted-overview">
<title
>Kõige esimene pilk &kdevelop;ile</title>

<sect2 id="gettingstarted-overview-basic">
<title
>Väljanägemine</title>

<para
>&kdevelop;i esmakordsel käivitamisel avaneb umbes selline vaatepilt: </para>

<screenshot>
  <mediaobject>
    <imageobject>
      <imagedata fileref="empty-ide.png" format="PNG"/>
    </imageobject>
    <caption
><para
>&kdevelop;i esialgne välimus </para
></caption>
  </mediaobject>
</screenshot>

<formalpara>
<title
>Töötsoon ja tööriistavaate kaardid</title>
<para
>Siinsel esialgsel kujul kasutab &kdevelop; niinimetatud <link linkend="uimodes-survey"
>IDEAl kasutajaliidese režiimi</link
>. Maksimaalse suurusega töötsooni ümbritsevad vasakul, all ja paremal nuppude read, mis toimivad samamoodi nagu kaardid kaartidega vaate korral. Mõnel neist kaartidest klõpsates avatakse niinimetatud <emphasis
>tööriistavaate aken</emphasis
>, kus saad tegutseda mõne konkreetse ülesande kallal. </para>
</formalpara>

<formalpara>
<title
>Menüü ja tööriistaribad</title>
<para
>Ülal asub, nagu ikka, menüüriba, selle all mitu rida tööriistaribasid, millest osa on algul tühjad. Need täidetakse siis, kui avad projekti ja asud selle kallal tööle. </para>
</formalpara>

<formalpara>
<title
>Olekuriba</title>
<para
>Päris akna allservas on olekuriba, mis näitab mitmesuguste ülesannete kohta lühiinfot. </para>
</formalpara>
</sect2
> <!-- gettingstarted-overview-basic -->

<sect2 id="gettingstarted-overview-help">
<title
>Abi</title>

<para
>Lisaks menüüst <guimenu
>Abi</guimenu
> avatavatele võimalustele, mis pakuvad vastuseid konkreetsematele küsimustele, näeb teatud lühiinfot olekuribal ja kaht tüüpi kohtspikritena. </para>

<formalpara>
<title
>Mida see menüükirje teeb?</title>
<para
>Kui viid hiirekursori mõne menüükirje peale, näed enamasti olekuribal teatud lühiinfot. Tavaliselt see lihtsalt kordab kirje nime, kuid mõnikord annab ka mõnevõrra rohkem infot käsu kohta.</para>
</formalpara>

<formalpara>
<title
>Mis on selle elemendi nimi?</title>
<para
>Paljude elementide korral ilmub lühiinfoga kohtspikker, kui jätad hiirekursori hetkeks selle kohale seisma. See on kasuks kiiremaks orienteerumiseks tööriistaribadel ja tööriistavaadete kaartidel IDEAl-režiimis, kui IDE on seadistatud näitama nuppudel ainult ikoone.</para>
</formalpara>

<formalpara>
<title
>Mida see element teeb?</title>
<para
>Paljude IDE elementide kohta on ka saadaval veidi laiendatumad kohtspikrid. Vali menüükäsk <menuchoice
><guimenu
>Abi</guimenu
><guimenuitem
>Mis see on?</guimenuitem
></menuchoice
> või vajuta kiirklahvi <keycombo
><keycap
>&Shift;</keycap
><keycap
>F1</keycap
></keycombo
>, mille järel hiirekursor võtab küsimärgi kuju. Sellega mõnele elemendile klõpsates näedki pikemat kohtspikrit. Samuti võid avada mõne menüü ja klõpsata menüükirjele (nii aktiivsele kui ka mitteaktiivsele, mis on hallikas), et sellist infot näha.</para>
</formalpara>

</sect2
> <!-- gettingstarted-overview-help -->

<sect2 id="gettingstarted-overview-menu">
<title
>Mis peitub menüüdes?</title>

<para
>Menüüribal paikneb kümme menüüd. Enamik neist täitub märkimisväärsel määral alles pärast seda, kui oled avanud projekti, millega soovid töötada, mõni aga vajab täitumiseks vähemalt ühe dokumendi lahtiolekut. Lühidalt võimaldavad menüüd ette võtta allpool loetletud asju. </para>

<para
>Siin on toodud ainult ülevaade. Täpsemalt tutvustab menüüside ja nende sisu osa <link linkend="commands"
>Käskude seletused</link
>.</para>

<variablelist>
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Fail</guimenu
></term>
  <listitem>
    <formalpara
><title
>Tavalised toimingud</title>
    <para
>Need on päris tavalised: failide loomine, avamine, salvestamine, trükkimine ja sulgemine ning mõistagi ka &kdevelop;ist väljumine.</para
></formalpara>
    <formalpara
><title
>Faili lähtestamine</title>
    <para
>Lisaks saab siin tühistada muudatused, laadides faili esialgse sisu uuesti.</para
></formalpara>
  </listitem>
  </varlistentry>
  
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Redigeerimine</guimenu
></term>
  <listitem>
    <para
>See menüü saab kasutada siis, kui dokument on avatud.</para>
    <formalpara
><title
>Tavalised toimingud</title>
    <para
>Siit leiab tavalised tagasivõtmise ja uuestitegemise ning lõikamise, kopeerimise ja asetamise toimingud. Samuti saab siin mitmel moel tekstiplokke valida.</para
></formalpara>
    <formalpara
><title
>Otsimine ja asendamine</title>
    <para
>Menüüst <guimenu
>Redigeerimine</guimenu
> leiab väga võimsa otsingutööriista. Lisaks tavalistele otsimis- ja asendustoimingutele parajasti aktiivses dokumendis võimaldab see sooritada ka globaalset otsimist ja asendamist. Nii saab kõik oma projekti faili korraga ette võtta.</para
></formalpara>
    <formalpara
><title
>Täiustatud tekstiredigeerimine</title>
    <para
>Lisaks on mitmeid võimalusi aktiivne dokument ümber vormindada ja lasta automaatselt lõpetada osaliselt kirja pandud tekst.</para
></formalpara>
  </listitem>
  </varlistentry>
  
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Vaade</guimenu
></term>
  <listitem>
    <para
>Nagu menüüd <guimenu
>Redigeerimine</guimenu
>, saab sedagi menüüd õieti ainult siis tarvitada, kui on avatud projekt. Sellisel juhul on seal muu hulgas järgmised toimingud:</para>
    <formalpara
><title
>Liikumise ajalugu</title>
    <para
>Võimaldab liikuda edasi ja tagasi kasutatud dokumentides &etc;</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Vigade jlgimine</title>
    <para
>Võimaldab liikuda lähtekoodi reale, kus esines viimase kompileerimise/ehitamise käigus vigu.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Tööriistavaadete haldamine</title>
    <para
>Võimalus näidata või peita tööriistavaadete aknaid või dokke.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Redaktoriga seotud toimingud</title>
    <para
>Mõned kirjed menüüs <guimenu
>Vaade</guimenu
> lubavad määrata kasutatava redaktori omadusi. Kui selleks on &kate; komponent (põimitud võimas tekstiredaktor), siis saab kasutada järgmisi võimalusi:</para>
    </formalpara>
    <itemizedlist>
      <listitem
><para
>Reamurdmise kontroll dokumendiaknas.</para
></listitem>
      <listitem
><para
>Mitme dokumendiakna serval paikneva elemendi näitamine või peitmine: reanumbrid, ikoonid, lisaks ka järjehoidjamärgid kerimisribal.</para
></listitem>
      <listitem
><para
>Lähtekoodi kokkuvolditud (ajutiselt peidetud) sektsioonide näitamise kontroll.</para
></listitem>
    </itemizedlist>
  </listitem>
  </varlistentry>
  
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Projekt</guimenu
></term>
  <listitem>
    <para
>Kogu tegevus &kdevelop;is on koondunud <emphasis
>projektide</emphasis
> ümber, mis koondavad endasse lähtekoodifaile, ehitamise haldamisega seotud faile ja muud informatsiooni. Selles menüüs saab määrata, millist projekti kasutada, millised on selle omaduse ja veel üht-teist. Märkimist väärivad järgmised võimalused:</para>
    <formalpara
><title
>Ava projekt</title>
    <para
>Võimaldab luua uusi projekte, avada olemasolevaid ja importida projekte teistest keskkondadest.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Projekti valikud</title>
    <para
>Võimalus määrata terve hulk projektide omadusi.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Klasside haldamine</title>
    <para
>Võimalus lisada projekti uusi klasse ja uurida klasside päriluspuud.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Projekti levitamine</title>
    <para
>Võimalus ehitada projekti levitamispaketid (distributsioon).</para
></formalpara>
  </listitem>
  </varlistentry>
  
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Ehitamine</guimenu
></term>
  <listitem>
    <para
>Selle menüü sisuks on projekti kompileerimine ja dokumenteerimine. Sellel on ennekõike mõtet avatud projekti korral. Sellisel juhul on siin järgmised võimalused:</para>
    <formalpara
><title
>Kompileerimine, linkimine, käivitamine</title>
    <para
>Võimalus kompileerida ja linkida terve projekt või selle osad ning käivitada rakendus IDE seest.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Ehitamise ettevalmistamise toimingud</title>
    <para
>See sõltub oluliselt ehitamissüsteemist, mida sa projektis kasutad. Automake'i projektide korral saab tööle panna <filename
>Makefile.cvs</filename
> ja <filename
>configure</filename
>. Samuti saab tõlgitud failid projektist eemaldada.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Rakenduse paigaldamine</title>
    <para
>Võimaldab paigaldada rakenduse nii kohalikesse kataloogidesse kui ka süsteemsetesse kataloogidesse, mida saab kasutada ainult administraator (root).</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>API dokumentatsioon</title>
    <para
>Võimaldab ehitada või eemaldada projekti Doxygeni-põhise API dokumentatsiooni vastavalt projekti valikutele.</para>
    </formalpara>
  </listitem>
  </varlistentry>
  
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Silumine</guimenu
></term>
  <listitem>
    <para
>Kuigi see menüü täidetakse kirjetega kohe, kui projekt on aktiivne, on sellest mõistagi ennekõike kasu siis, kui projekt on juba kompileeritud koos silumisinfoga (selle saab kindlaks määrata menüükäsuga <menuchoice
><guimenu
>Projekt</guimenu
><guimenuitem
>Projekti valikud...</guimenuitem
></menuchoice
>). Sellisel juhul on seal järgmised võimalused:</para>
    <formalpara
><title
>Tavalised siluri toimingud</title>
    <para
>Menüü <guimenu
>Silumine</guimenu
> esimesed kirjed avavad &GNU; siluri GDB graafilise kasutajaliidese. See lubab käivitada ja peatada oma rakenduse siluris ning seda mitmel moel läbida.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Katkestuspunktid</title>
    <para
>&kdevelop; pakub mitmeid võimalusi määrata oma rakenduse lähtekoodi katkestuspunkte. Üks võimalus on kasutada menüükäsku <guimenuitem
>Muuda katkestuspunkti</guimenuitem
>.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Põhjalikum silumine</title>
    <para
>Muud menüü <guimenu
>Silumine</guimenu
> kirjed võimaldavad veelgi üksikasjalikumat programmi analüüsi. Nende kohta info nägemiseks kasuta kiirklahvi  <keycombo
><keycap
>&Shift;</keycap
><keycap
>F1</keycap
></keycombo
>.</para>
    </formalpara>
  </listitem>
  </varlistentry>
  
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Aken</guimenu
></term>
  <listitem>
    <para
>Selle sisu on üsna tavapärane. Sa saad valida mis tahes avatud dokumendiakna või neid sulgeda. Samuti võid valida mitme dokumendiakna sulgemise korraga.</para>
  </listitem>
  </varlistentry>
  
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Tööriistad</guimenu
></term>
  <listitem>
    <para
>&kdevelop; on igati kohandatav. Sa võid valida oma dokumentidele meelepärase redaktori, lisaks saab kasutada väliseid ja pluginatest tööriistu, mis laiendavad tublisti IDE võimalusi. Enamik neist tööriistadest ongi kasutatavad menüü <guimenu
>Tööriistad</guimenu
> vahendusel.</para>
    <formalpara
><title
>Põhjalikum redigeerimine</title>
    <para
>Menüü <guimenu
>Tööriistad</guimenu
> ülemine osa on pärit kasutatavast redaktoripluginast. Lemmikredaktori saad valida menüükäsuga <menuchoice
><guimenu
>Seadistused</guimenu
> <guimenuitem
>KDevelopi seadistamine...</guimenuitem
> <guilabel
>Redaktor</guilabel
></menuchoice
>. Kui oled avanud redigeeritava dokumendi, võimaldab menüü <guimenu
>Tööriistad</guimenu
> ülemine osa kasutada mitmeid täiustatud redigeerimise käske.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Veebisaidi haldamine</title>
    <para
>Kui aktiivne dokumendiaken sisaldab HTML-lehekülge (&eg; sellist, mida näitab sektsioon <guilabel
>Dokumentatsioon</guilabel
>), on menüüs <guimenu
>Tööriistad</guimenu
> teatud kirjed, mis lubavad hallata veebilehekülgi.</para>
    </formalpara>
    <formalpara
><title
>Muud tööriistad</title>
    <para
>Tavaliselt on menüüs veel terve rida tööriistu vastavalt sellele, mida parajasti teed. Nende kohta info nägemiseks kasuta kiirklahvi  <keycombo
><keycap
>&Shift;</keycap
><keycap
>F1</keycap
></keycombo
>.</para>
    </formalpara>
  </listitem>
  </varlistentry>
  
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Seadistused</guimenu
></term>
  <listitem>
    <para
>See menüü lubab näidata või peita menüüriba, tööriistaribad ja olekuriba. Samuti saad seadistada kiirklahve, tööriistaribasid, märguandeid, redaktorit ja KDevelopi üldist käitumist.</para>
  </listitem>
  </varlistentry>
  
  <varlistentry>
  <term
><guimenu
>Abi</guimenu
></term>
  <listitem>
    <para
>Siin saab avada KDevelopi käsiraamatu, lugeda Qt dokumentatsiooni, avada manuaalilehekülgi (tavapärane UNIX-i man-lehekülgede vormindus) ja infolehekülgi (GNU manuaalide vormindus), anda teada vigadest ning näha infot KDevelopi versiooni ja autorite kohta.</para>
  </listitem>
  </varlistentry>
</variablelist>

</sect2
> <!--gettingstarted-overview-menu-->

</sect1
> <!-- gettingstarted-overview -->

<!--
This is covered elsewhere, so unless someone convinces me that 
it is useful to have it here as well, I will eventually delete it. Volker Paul.

<sect1 id="gettingstarted-configure">
<title
>A Bit of Configuration</title>

<para
>(- to be written -)</para>

</sect1
> 

 -->

<sect1 id="gettingstarted-new">
<title
>Kuidas alustada uut projekti &mdash; &appwizard;</title>

<para
>KDevelop lubab sul väga vähese vaevaga luua korraliku programmi.</para>

<para
><link linkend="applicationwizard"
>&appwizard;</link
> abil saab hõlpsasti luua projekti juba eelnevalt defineeritud projektimallide alusel. Sul tuleb vaid valida, millist laadi projekti soovid luua, mis sellele nimeks anda ja kuhu see luua. </para>

<para
>Vali Projekt -> Uus projekt. Ilmub uue projekti loomise dialoog. Oletame, et soovid luua tavalise KDE projekti. Niisiis vali C++ -> KDE -> Lihtne KDE rakendus. Anna sellele nimi, näiteks helloworld. Vaikimisi määratakse selle asukohaks /home/sinukodukataloog/helloworld. Kui oled aknas asjade määramise lõpetanud, klõpsa nupule Edasi. Järgmises aknas saad määrata teatud valikuid, kusjuures ka siin on üsna mõistlikud valikud ette antud. Klõpsa taas EDasi. Nüüd näed .h- ja .cpp-failide malle. Taas võid jätta kehtima vaikeväärtused ja klõpsata Edasi. Nüüd näed teadet, et programm on loodud. </para>

<para
>Programmi käivitamiseks vali Ehitamine -> Käivita programm. Saad teate, et esmalt tuleb käivitada automake ja tema sõbrad. Klõpsa OK. Programm ehitatakse ja käivitatakse ning ilmub sinu uue programmi aken, mis kuulutab "Hello World". Nüüd võid programmi redigeerima asuda ja lisada vajalikke võinmalusi, omadusi jne. </para>

</sect1
> <!-- gettingstarted-new -->

<!-- 
Again, this will be deleted, if nobody complains.

<sect1 id="gettingstarted-edit">
<title
>Working With Documents</title>

<para
>(- to be written -)</para>

<sect2 id="gettingstarted-edit-codecompletion">
<title
>How to Automate Some Typing Tasks</title>

<para
>(- to be written -)</para>

</sect2
> 

</sect1
> 


<sect1 id="gettingstarted-compile">
<title
>How to Compile a Project</title>

<para
>(- to be written -)</para>

<sect2 id="gettingstarted-compile-messages">
<title
>What the Messages Tell</title>

<para
>(- to be written -)</para>

</sect2
> 

</sect1
> 


<sect1 id="gettingstarted-extend">
<title
>How to Extend a Project &mdash; the &automanag;</title>

<para
>(- to be written -)</para>

<sect2 id="gettingstarted-extend-automake">
<title
>A Short Look at the Automake Machinery</title>

<para
>(- to be written -)</para>

</sect2
> 

<sect2 id="gettingstarted-extend-pics">
<title
>How to Place Icons in a Separate Directory</title>

<para
>(- to be written -)</para>

</sect2
> 

<sect2 id="gettingstarted-extend-class">
<title
>How to Add New Classes</title>

<para
>(- to be written -)</para>

<caution
><para>
Be careful when you select your class file names. It is extremely difficult to change them later.
</para
></caution>

</sect2
> 

<sect2 id="gettingstarted-extend-subproject">
<title
>What is in a Subproject?</title>

<para
>(- to be written -)</para>

<sect3 id="gettingstarted-extend-subproject-active">
<title
>Concentrate on Your Work &mdash; the Active Target</title>

<para
>(- to be written -)</para>

</sect3
> 

</sect2
> 

<sect2 id="gettingstarted-extend-restructure">
<title
>Some Steps to Restructure a Project</title>

<para
>(- to be written -)</para>

</sect2
> 


</sect1
> 



<sect1 id="gettingstarted-debug">
<title
>How to Debug</title>

<para
>(- to be written -)</para>

</sect1>


<sect1 id="gettingstarted-doc">
<title
>A Note on Documentation</title>

<para
>(- to be written -)</para>

</sect1>
-->
</chapter>
